![](https://i0.wp.com/sik.gl/wp-content/uploads/2022/08/IMG_1532.heic?fit=1024%2C1024&ssl=1)
SIK-p siulersuisuuunerisa oqaaseqaataat: Illoqarfiit arlallit namminneq kommunitut inissinniarnerat SIK-mi ernumanartut isigaarput, tassami sineriammi allani naak inussagut? Taamaattumik SIK-miik kajumissaaruteqarusuppugut imatut: Atagu eqqissilluta pilersaarusioqqaalaarta.
Illoqarfiit kommunertik avillugu nammineq ingerlalerusuttut amerliartorput. Taakku illoqarfiit namminiilerpata imminnullu aningaasalersulerlutik, taava akileraarutit qaffangaatsiartariaqassapput, taamaalillunilu ilaasortatta akiliisinnaassusiat aamma annertuumik innarlerneqassaaq. Taamaattumik naamineq kommuninngorniarneq ilumut aqqutissaanersoq atagu eqqarsaatigilluaqqaalaartigu, pilersaarusiorlutalu, alloriarneq tulleq tigutinnagu.
Sineriammiit Nuummut Danmarkimullu nutsertut amerliartuinnavipput. Nuummi innuttaasut 20.000-inngulerput. Kalaallit 17.073-it Danmarkimi najugaqalersimapput. Naatsorsueqqissaartarfiup kisitsisit saqqummiussai aallaavigalujgit nikittoqanngippat Nunami asasatsinni nunaqavissut 2049-mi – ukiut 25 qaangiuppata – 39.000-iinnanngorsimassapput.
Taassuma paasissutissap Naatsorsueqqissaartarfimmeersup inuiaqatigiit, politikerit innuttaasullu tamatta, takutippaatigut pilersaarusiornissatta qanoq pingaaruteqartigineranik.
Kalaaleqatigut Danmarkimut nuussimasut utertissinnaavagut. Kisianni tamanna pisinnaavoq aatsaat Nunatsinni atugarissaarnerulersissinnaagutsigit. Ullumikkutut ingerlatilluta suleqataajartorlutik Nunatsinnut uternavianngillat inissialiuukkaluarutsigilluunniit.
Nunarput aningaasaateqarnerulerpat, taamalu atugarissaarnerulernissamut akissaqarnerulerluta, qularutiginngilarput kalaaleqatigut suliartorlutik Nunatsinnut uterusussasut.
Kisianni taava aalisakkat saniatigut aningaasarsiutissatsinnik allanik inuiaqatigiit aallartitsisariaqarpugut. Ullumikkut imartatsinneersut kisiisa tunisassiaraagut. (Annertunerpaat tunisassiarinagit qeritiinnariarlugit Nunatsinniit annittarpagut). Nunap qaavani iluanilu, aammalu silaannartatta, pissarititaanik tunisassiunngilagut. Nammineq tunisassiornitsigut Nunarsuarmioqatitsinnullu niuernitsigut aningaasarsiorluta atugarissaarnerulersinnaavugut. Tunisassiassagut nunap iluaniittut, qaavaniittut silaannartatsinniittullu tunisassiaralutigit, aalisagaatitsitulli piumagutta tunisassiarisinnaavagut.
Ilaa, atugarissaarnerulerniarutta nammineq akilertariaqarparput. Danmarkimiit 4 milliardimineralaat qaffakkaluttuinnarnagit ikiliartortissinnaasariaqarpagut nammineq tunisassiornerulernitsigut. Taamaattumik aningaasat pineqartillugit millionit qimattariaqarpargut, Nunarsuit avatangiisitta niuerfissatta milliardit kisiisa eqqartorpaat.
Tassami ukiut 25-it qaangiuppata Nuuk ikinnerpaamik 30.000-inik inoqassappat, sinneri 9.000-it sineriammi najugaqassapput. Ullumikkulluunniit Nunaqarfiit katillugit taama inoqartiginngillat. Taava utoqqartatsinnik isumaginnittussat nunaqavissut amerlanavianngillat, aamma nunaqavissut akiliisinnaasut ikiliartuinnalereerput il.il. Nuttarneq unikaallatsinnianngikkutsigu inuiattut ulorianartumut inissikkiartorpugut – illoqarfiit ilaasa nunaqarfiillu inuerukkiartornerat uraniminiaralammiilluunniit ulorianarneruvoq.
SIK-p siulersuisuuneri,
Jess G. Berthelsen,siulittaasoq
Jokum Zeeb, siulittaasup tulllia
Else Jonna Lange, siulersuisuunerni ilaasortaq
Sofie Svendsen, siulersuisuunerni ilaasortaq
Ludvig Larsen, siulersuisuunerni ilaasortaq
Nuunu Johansen Jeremiassen, siulersuisuunerni ilaasortaq
Peter B. Mølgaard, siulersuisuunerni ilaasortaq
Qulutannguaq Berthelsen, siulersuisuunerni ilaasortaq
Pele-Kunuk Mathiessen, siulersuisuunerni ilaasortaq